Temenos oli kreikkalaisessa mytologiassa Aristomakhoksen poika ja Kresfonteksen ja Aristodemoksen veli. Hänellä oli Keisoksen, Keryneen, Falkeen, Agelaoksen, Agraioksen, Eurypyloksen, Kalliaan, Isthmioksen, Klytoksen ja Hyrnethon isä. Hän oli Herakleen sukukuntaa, herakleidi, ja johti doorilaisten sotajoukkoa Peloponnesoksen valtaamisen, herakleidien paluun, aikana.
Oraakkelin antamien ennustusten mukaan herakleidit onnistuisivat valtaamaan Peloponnesoksen, jos he aloittaisivat sotaretkensä Naupaktoksesta. Siksi Temenos kokosi sotaväen ja aloitti laivaston rakentamisen. Siellä Hippotes, Fylaan poika, tappoi ennustajan, jolloin rangaistukseksi laivasto tuhoutui ja armeija alkoi nähdä nälkää. Oraakkeli vaati syyllisen karkottamista ja etsimään kolmisilmäisen sotapäällikön joukon johtajaksi, jolloin Hippotes karkotettiin ja Oksylos valittiin johtajaksi, koska hän oli menettänyt toisen silmänsä ja tuli heitä vastaan hevosella ratsastaen.
Lopulta Peloponnesoksen valtaus onnistui, ja maat jaettiin Aristomakhoksen poikien ja Aristodemoksen välillä. Temenoksesta tuli Argoksen kuningas, jota aiemmin oli hallinnut Teisamenos. Temenos suosi tytärtänsä Hyrnethoa ja tämän aviomiestä Deifontesta yli hänen poikiensa. Apollodoroksen mukaan hänen poikansa palkkasivat joukkion tappamaan isänsä, mutta armeija päätti valtakunnan kuuluvan Hyrnetholle ja Deifontekselle[1]. Pausaniaan mukaan pojat puolestaan vasta aavistelivat isänsä siirtävän valtakuntansa tyttärensä ja tämän miehen hallittavaksi, jolloin he alkoivat juonitella häntä vastaan, ja Keisos anasti valtaistuimen itselleen[2]